Slovakkia floora ja fauna. Euroopa Piison. Slovakkia 5 € 2024. a. meenemünt
Läbimõõt: 34 mm
Kaal: 19.1 g
Metall: Messing
Tiraaź: 40,000
Seitsmes münt sarjast “Slovakkia loomastik ja taimestik”.
Läbimõõt: 34 mm
Kaal: 19.1 g
Metall: Messing
Tiraaź: 35,000
Teine münt sarjast “Slovakkia loomastik ja taimestik”.
Inimühiskonna evolutsiooni aastatuhandete jooksul on hundid sageli inimestega koos eksisteerinud. Keskmise kiviaja (mesoliitikumi) ajal hakkasid hundid elama eelajalooliste jahimeeste asulate läheduses ja toitusid lihajäätmetest. Hunte leidub erinevates põhjapoolkera elupaikades ja nad on inimeste järel teisel kohal maailmas. Hundid on sotsiaalsed loomad ja nende karjas on tavaliselt viis kuni seitse liiget. 30–70 kg kaaluvad hundid liigitatakse suurkiskjateks. Neil on erakordne haistmis-, nägemis- (öine nägemine) ja kuulmismeel, mida nad kasutavad peamiselt suurte kabjaliste murdmisek. Seda, kuidas hundid saaklooma järeleandmatult kütivad, kirjeldab üks vene kõnekäänd: „Hunti toidavad väledad jalad”. Seda jahipidamisviisi rakendati hästi metsa-stepi keskkonnas, kus hundid arenesid. Nende karja struktuur võimaldab huntidel küttida endast mitu korda suuremat saaki (näiteks punahirved ja põdrad) ning kasvatada igal aastal keskmiselt neli kuni kümme poega. Tapmisest saadud toit jagatakse kõigi kogukonna liikmete vahel. Kõik täiskasvanud karja liikmed aitavad kaasa noorte hooldamisele ja kasvatamisele, tuues neile toitu. Altruismi, teisisõnu tasuta teenimist teistele, nähakse huntide seas selles, kuidas nad hoolitsevad karja vigastatud liikmete eest. See omadus on iseloomulik teiste imetajate evolutsiooniliselt arenenud ühiskondadele: primaatidele ja inimestele. Huntide arv Slovakkias on praegu hinnanguliselt 300–600. Kuna Slovakkia jagab oma hundipopulatsiooni Ukraina, Poola ja Ungariga, on raske anda täpsemat hinnangut selle territooriumil viibivate huntide arvule.
5 eurose meenemündi esiküljel on kujunduse alumises osas visandatud Slovakkia kaart, millel Slovakkia vapp ja väljalaskeaasta „2021”. Kaardi peal on kujutatud seismas kolme hunti. Kaardil ja väljaspool seda on hundi käpa jälgi. Kujunduse paremas ülanurgas on tärn ja väljalaskva riigi nimi „SLOVENSKO” on vasakus ülemises servas.
Tagakülje ülemine osa kujutab kahte hunti, üks neist istub koon suunatud kuule ulgudes. Ülaosas, Kuust paremal, on öötaevas täht. Pildi alumine osa koosneb hundipeast ja keha piirjoonest, mille sees on näidatud mündi nimiväärtus „5” ja valuuta „EURO”. Selle ruumi vasakus osas on stiliseeritud tähed "JO", mis viitavad mündi kujundajale Josef Oplištilile. Kontuuri all vasakus allosas on Kremnica rahapaja (Mincovňa Kremnica) rahapaja tunnus, mis koosneb kahe stantsi vahele asetatud tähtedest „MK”. Kujunduse vasakusse ülaserva on kirjutatud sõnad „VLK DRAVÝ”.
Nimiväärtuse: 5 €
Läbimõõt: 34 mm
Kaal: 19.1 g
Metall: Messing
Tiraaź: 35,000
Kolmas münt sarjast “Slovakkia loomastik ja taimestik”.
Läbimõõt: 34 mm
Kaal: 19.1 g
Metall: Messing
Tiraaź: 40,000
Kuues münt sarjast “Slovakkia loomastik ja taimestik”.
Must-toonekurg kuulub Eestia I kategooria kaitsealuste liikide hulka ja ta on kantud Eesti punasesse raamatusse kui ohualdis liik.
Must-toonekurg on eksimatu linnuliik. Täiskasvanud linnul on peamiselt must sulestik valge alaosaga, pikkade korallpunaste jalgade ja pika terava nokaga. Nokk ja silmaümbrus on sama värvi kui sääred ning must sulestik on intensiivse rohekas-lilla läikega. Täiskasvanud kaaluvad umbes 2,4–3,2 kg. Must-toonekured on levinud enamikus Euroopas ja Aasias ning enamik Slovakkia metsaalasid on nende lindude pesitsuskohad. Tavaliselt pesitsevad nad küpsetes leht- ja segametsades, eelistades märgalade ja vooluveekogudega alasid, kus nad saavad toitu otsida. Nad valivad välja suured puud, millel on tugevad horisontaalsed oksad ning nad on pesitsuskohtade ja pesapuude suhtes väga truudused. Pesa aluse moodustavad jämedad oksad, sisemuses aga vooderdavad oksad, murutükid, samblikud ja sammal. Emane muneb kaks kuni neli muna. Mõlemad vanemad toidavad poegi pesapõrandale toidu tagasivooluga. Must-toonekured toituvad väiksematest kaladest, kahepaiksetest, putukatest, tigudest, pisiimetajatest ja pisilindudest. Talvitusaladele rändavad nad peamiselt augustis ja septembris. Slovakkias on must-toonekurg kaitsealune liik.
Esikülg:
Euro meenemündi esiküljel on kujutatud must-toonekurg, kes jahtib veekogul. Taamal on puu kurepesaga. Täiskasvanud toonekurge on kujutatud lendamas pesas oleva tibu poole, kandes nokas toitu. Üleval vasakul küljel on Slovakkia vapp ja selle kohal käibelelaskmise aasta „2023”. Paremal küljel on Kremnica rahapaja (Mincovňa Kremnica) rahapaja tunnus, mis koosneb kahe matriitsi vahele asetatud tähtedest „MK”. Parema serva ossa on kantud käibelelaskva riigi nimi "SLOVENSKO".
Tagaküljel on kujutatud lendu tõusvat must-toonekure. Sellest pildist paremal on üksteise kohal nimiväärtus "5" ja valuuta "EURO". Kujunduse alumises osas, kure jalgade kõrval, on stiliseeritud initsiaalid "MŠ", mis viitavad mündi kujundajale Marie Šeborovále. Alumises servas on sisse kirjutatud ja keskmise täpiga eraldatud must-toonekure slovakikeelsed ja teaduslikud nimetused: „BOCIAN ČIERNY” ja „CICONIA NIGRA”.
Läbimõõt: 34mm
Kaal: 19.1 g
Metall: Messing
Tiraaź: 45,000
Viies münt sarjast “Slovakkia loomastik ja taimestik”.
Selle euro meenemündi esiküljel domineerib pruunkaru pea profiilis. Kesksel kohal pea kohal on Slovakkia vapp. Nimiväärtus ja valuuta "5 EURO" kuvatakse vasakpoolses alumises servas. Ülemises servas on käibele lasknud riigi nimi ja käibelelaskmise aasta: "SLOVENSKO 2023". Paremal serval on Kremnica rahapaja (Mincovňa Kremnica) rahapaja tunnus, mis koosneb tähtedest „MK”.
Tagaküljel on kujutatud emane karu ja tema kaks poega kalu jahtimas. Ülemises servas on pruunkaru slovakikeelne nimi "MEDVEĎ HNEDÝ" ja looma teaduslik nimi "URSUS ARCTOS". Alumises paremas servas on stiliseeritud initsiaalid "TL", mis viitavad mündi kujundajale Tomáš Lamačile.
Pruunkaru on Slovakkia suurim kiskja. Sellel on jässakas keha, väikesed silmad ja kõrvad, lühike saba, väljendunud küünised ja paks karusnahk, mis on 8–12 cm pikkune ja mida on laias valikus helepruunist peaaegu mustani. Täiskasvanud isane võib kaaluda kuni 350 kg. Pruunkarud on Slovakkias koondunud kesk-, põhja- ja kirdeosa mägipiirkondadesse. Pruunkaru on kõigesööja, kes eelistab elada sega- ja okasmetsades. Tema toidus on 90% taimseid aineid, ülejäänud 10% moodustavad raiped, väiksemad loomad, putukad ja mõnikord haiged või vigastatud sõralised. Karud magavad urgudes talveund umbes novembri algusest aprillini. Emaskarud ja nende pojad sisenevad esimestena urgudesse ja väljuvad neist viimastena. Isased karud otsivad emaseid ainult paaritumisperioodil, tavaliselt aprilli lõpust augusti alguseni. Pojad sünnivad jaanuaris ja veebruaris turvaliselt talvekoopas. Sündides on nad pimedad, lühikese karvaga ja kaaluvad alla 500 g. Looduses elavad karud võivad elada üle 30 aasta vanuseks.
Läbimõõt: 34 mm
Kaal: 19.1 g
Metall: Messing
Tiraaź: 35,000
Kolmas münt sarjast “Slovakkia loomastik ja taimestik”.
Kaal: 3 x 26 g
Läbimõõt: 40 mm
Kvaliteet: Prooflike
Materjal: vasek kaetud 24- karaadise kullaga
Tiraaź: 5 000 komplekti
Kolmest kullatud mündist koosnev komplekt on pühendatud Mary Shelley teose ilmumise 200. sünnipäevale.
"Frankenstein ehk tänapäeva Prometheus" (originaalpealkirjaga "Frankenstein; or, The Modern Prometheus") on Mary Shelley 1818. aastal kirjutatud romaan.
Romaani nimitegelane on arst Victor Frankenstein, kes valmistab koletise. Eesti keeles on "Frankenstein ehk Moodne Prometheus" ilmunud korduvalt Boris Kaburi tõlkes ning Malvina G. Vogeli mugandusena Jana Linnarti tõlkes
Kaal: 28.28 g
Kläbimõõt: 38.61 mm
Metall: vase ja nikli sulam
Riigi ühe võimsama dünastia vapiloomade seeria esikmünt on pakendatud temaatilisse voldikusse.
Anne Boleyni ja enne teda Aragóni Katherine'i vspilooma Seymouri Panteri kinkis oma kolmandake abikaasale Jane Seymourile hierarhias edasi Henry VIII. Kuigi vapilooma on kujutatud metsikuna, suust ja kõrvadest leeke väljaheitvana, sümboliseeris Seymour Panther rahumeelset ja armastavat liitu kuninga ja abikaasa vahel, milles sündis neile troonipärijaks väga oodatud poeglaps.
Kaal: 25 g
Läbimõõt: 40 mm
Metall: vask, ülekullatud
Vermitud kogus: 3 000
Põneva kollektsiooni müntidel kohtuvad 12 Olümpose jumalust ja 12 sodiaagimärki.
Artemis on Amburi märgile omane tänaseni: kes on olümplaste seast ikkagi vibujumalanna, keda seostatakse metsade ja kentauri ürgse jõuga? Nagu tema vend Apollo, on Artemis tuliste noolte jumalanna, kes valgustab pimedust ja hävitab neid, kes teda solvavad, ning tema roll selles osakonnas võib olla isegi olulisem kui ta venna oma. Ambur on ka esimene märk ööst kui talve algusest, mis on seotud Artemise kui kuuvalgusejumalanna olemusega. Amburi seos Artemisega on seotud ka tema kultuse rivaalitsemisega ürgkristlusega: Ambur on tõe ja teadmiste märk ning Artemis on valguse kandja.
Olümpose jumalad (nimetatud ka: kaksteist jumalat, nn Olümpose jumaluste ring) on kreeka mütoloogia tähtsamad jumalad, kes moodustasid taevase, Olümpose mäel elutseva perekonna.
See, missuguseid jumalaid Olümpose 12 jumala sekka arvatakse, on muutlik. Edith Hamiltoni "Antiikmütoloogia" järgi olid need jumalad järgmised:
Zeus (rooma mütoloogias Jupiter) – peajumal, taeva-, vihma- ja äikesejumal
Hera (rooma mütoloogias Juno) – Zeusi naine ja õde, taeva- ja abielu jumalanna
Poseidon (rooma mütoloogias Neptunus) – Zeusi vend, merejumal
Demeter (rooma mütoloogias Ceres) – Zeusi õde, vilja-ja põllutööjumalanna
Hestia (rooma mütoloogias Vesta) – Zeusi õde, kodukoldejumalanna
Ares (rooma mütoloogias Mars) – Zeusi ja Hera poeg, sõjajumal
Athena (rooma mütoloogias Minerva) – Zeusi tütar, tarkusejumalanna
Apollon (rooma mütoloogias Apollo) – Zeusi poeg, Artemise vend, valguse- ja ennustusjumal
Aphrodite (rooma mütoloogias Venus) – Zeusi tütar, armastus- ja ilujumalanna
Hermes (rooma mütoloogias Mercurius) – Zeusi poeg, teekäijate ja kaupmeeste jumal
Artemis (rooma mütoloogias Diana) – Zeusi tütar, Apolloni õde, jahi-, kuu- ja nõidusejumalanna
Hephaistos (rooma mütoloogias Vulcanus) – Hera poeg, tule- ja sepatööjumal
Nimiväärtus: 5 €
Läbimõõt: 28,5 mm
Kaal: 8,9 g
Vask: 99,9%
Kvaliteet: Special Uncirculated
Emiteerija: Austria
NB! Münt on ilma pakendita, soovi korral saab juurde osta kapsli.
Sümpaatset ja intelligentset kodusiga on inimesed pidanud umbes 9000 aastat. Ka Eestis on sealiha endiselt kõige populaarsem liha ja sellel on meie köögis peaosa.
Vanasti oli siga külluse sümboliks, sest see võis pidada tervet perekonda pikaks ajaks ülal. Populaarne Austria väljend "Schwein gehabt" (sõna-sõnalt "oli siga"), mis tähendab õnnetuses õnnelikku olemist, loodi väidetavalt 16. sajandil ajal, mil inimestel polnud piisavalt süüa. Õnnelikud olid need, kellel oli vähemalt üks siga. Võib-olla võib siga olla meie kõigi jaoks lootuse märgiks praegusel segasel ajal, sest midagi ettenägematut ja meeldivat võib juhtuda ka siis, kui tunneli lõpus pole valgust märkigi. Soovime teile 2023. aastal ootamatult meeldivaid elamusi ja loodame, et ka sina saad aasta lõpuks öelda, et oled põrsast saanud!
Nimiväärtus: 5 £
Metall: vase ja nikli sulam
Kaal: 28.28 g
Läbimõõt: 38.61 mm